Džošua Slokum i njegov put oko sveta

Za putešestvije oko sveta Džošue Slokuma saznao sam nedavno upoznavši Samira Delibegovića, prevodioca knjige “Sailing Alone Around the World” koju je napisao moreplovac Džošua Slokum i koja je objavljena 1899. godine. Prevod je izdao Interliber u Sarajevu 2009. godine, tačno 110 godina nakon prvog izdanja. Ukratko, “Sailing Alone Around the World” je putopis prvog čoveka koji je sam oplovio oko sveta. Kako je navedeno u pomenutom prevodu radi se o jednom od najznačajnijih putopisa svih vremena, kao i jednoj od najvećih avanturističkih knjiga ikada napisanih. Joshua Slocum (1844-1909) prvi čovek koji je na svom brodu “Spray” oplovio planetu jednom rukom, pomorac, avanturista i pisac. Spray je bio 36-stopa-9-inčni (11.20 m) manji brod, ili bolje reći čamac sa jedrima, jedan jarbol i dva jedra, koji je Džošua Slokum remontovao i na njemu oplovio svet, na prvom putovanju ove vrste ikada. 24. aprila 1895. zaplovio je iz Bostona, Masačusets. Slokumov ugovor o knjizi sa izdavačem bio je sastavni deo njegovog putovanja: njegov izdavač je Slokumu obezbedio obimnu brodsku biblioteku, a Slokum je napisao nekoliko pisama svom uredniku iz udaljenih tačaka širom sveta. Kako je sam napisao: “Odlučio sam se za putovanje oko sveta, a kako je vetar ujutro 24. aprila 1895. bio dobar, u podne sam podigao sidro, zaplovio i isplovio iz Bostona, gdje je Spray bio privezan tokom zime.” Slokum je nameravao da plovi na istok, kroz Suecki kanal, ali kada je stigao do Gibraltara, shvatio je da bi jedrenje kroz južni Mediteran bilo previše opasno za usamljenog mornara zbog pirata koji su u to vreme još uvek postojali. Tako je odlučio da plovi prema zapadu, južnoj hemisferi. Usmerio je brod ka Brazilu, a zatim ka Magelanovom moreuzu. Zbog oluje četrdeset dana nije mogao da zaplovi preko Pacifika. Na kraju se ipak uputio ka Australiji, ploveći na sever duž istočne obale, prešao je Indijski okean, zatim oko Rta dobre nade, a zatim se vratio u Severnu Ameriku. Plovio je bez hronometra, oslanjajući se na tradicionalne metode navigacije. Više od tri godine kasnije, 27. juna 1898. godine, vratio se u Newport, Rhode Island, oplovivši svet, i prešavši udaljenost od više od 46.000 milja (74.000 km). Slokumov povratak je bio gotovo nezapažen. Špansko-američki rat, koji je počeo dva meseca ranije, dominirao je naslovnim stranama. Kasnije je njegov putopis postao poznat i široko rasprostranjen, dostigavši veliku slavu u svetu engleskog govornog područja. Bio je jedan od osam pozvanih predavača na večeri u čast Marku Tvenu, decembra 1900. godine. 14. novembra 1909. Slokum je zaplovio prema Zapadnoj Indiji na jednom od svojih uobičajenih zimskih putovanja. Takođe je pokazao želju za novom avanturom, istraživanjem Orinoka, Rio Negro i reke Amazon. Slokum se nikada nije vratio sa ovog putovanja. U julu 1910. njegova supruga je obavestila novine da veruje da je njen suprug izgubljen na moru. Uprkos tome što je bio iskusan pomorac, Slokum nikada nije naučio da pliva i smatrao je da je učenje plivanja beskorisno. Džošua Slokum, prvi čovek koji je oplovio planetu jednom rukom, zakleo se da je video i razgovarao sa kapetanom Kolumbovog broda Pinta. Tvrdio je da je kapetan upravljao njegovim brodom kroz oluju, dok je Slokum ležao bolestan od trovanja morskom hranom.